Щоквартальний науковий журнал “Журнал європейської економіки” (скорочена назва – “ЖЄЕ”) видається з 2002 року трьома мовами: українською, англійською та російською (до 2015 року). Журнал входить до переліку фахових видань Вищої атестаційної комісії у галузі економічних наук (Наказ Міністерства освіти і науки України 09.03.2016 № 241) Журнал включено до Переліку професійних періодичних видань категорії Б Міністерства освіти і науки України, рекомендованих для публікації результатів кандидатських та докторських дисертацій в галузі економіки за спеціальностями 051, 072, 073, 075, 076 , 292 (наказ Міністерства освіти і науки України No 886 від 02 липня 2020 р.). Зростає визнання Журналу серед дослідників європейського наукового простору щодо публікації розробок фінансованих ЄС. Зокрема, Європейською Комісією в межах стипендіальної програми EURIZON «Дистанційні дослідницькі гранти для дослідників з України» рекомендовано Журнал ЄЕ для публікації результатів виконання проєктів по даній Програмі. Мета журналу і тематична спрямованість Метою «Журналу європейської економіки» є висвітлення актуальних теорій і концепцій міжнародної економіки, дослідження особливостей економіки трансформаційних країн і феномену глобальної та європейської економічної інтеграції, визначення місця європейських країн у світовій економіці. Добірка статей до журналу складається з таких рубрик: • економічна теорія; • макроекономіка; • мікроекономіка; • міжнародна економіка; • економіка європейських країн; • регіоналізація в європейському економічному просторі; • міжнародні економічні відносини європейських країн; • ринок фінансово-банківських послуг. «Журнал європейської економіки» реферується: База даних «Україніка наукова», Реферативний журнал «Джерело», Національна бібліотека ім. Вернадського (Україна) Онлайн наукометрична база даних "Index Copernicus (IC)" (Польща) «Журнал економічної літератури» Американська Економічна Асоціація (США) <a href="https://doaj.org/toc/2519-4089?source=%7B%22query%22%3A%7B%22filtered%22%3A%7B%22filter%22%3A%7B%22bool%22%3A%7B%22must%22%3A%5B%7B%22terms%22%3A%7B%22index.issn.exact%22%3A%5B%222519-4070%22%2C%222519-4089%22%5D%7D%7D%5D%7D%7D%2C%22query%22%3A%7B%22match_all%22%3A%7B%7D%7D%7D%7D%2C%22size%22%3A100%2C%22sort%22%3A%5B%7B%22created_date%22%3A%7B%22order%22%3A%22desc%22%7D%7D%5D%2C%22_source%22%3A%7B%7D%7D">Наукометрична база даних «DOAJ» <a href="https://doaj.org/toc/2519-4089?source=%7B%22query%22%3A%7B%22filtered%22%3A%7B%22filter%22%3A%7B%22bool%22%3A%7B%22must%22%3A%5B%7B%22terms%22%3A%7B%22index.issn.exact%22%3A%5B%222519-4070%22%2C%222519-4089%22%5D%7D%7D%5D%7D%7D%2C%22query%22%3A%7B%22match_all%22%3A%7B%7D%7D%7D%7D%2C%22size%22%3A100%2C%22sort%22%3A%5B%7B%22created_date%22%3A%7B%22order%22%3A%22desc%22%7D%7D%5D%2C%22_source%22%3A%7B%7D%7D">(Швеція) «Європейський науковий фонд» (Норвегія) «Міжнародний цифровий ідентифікатор» «Наукометрична база даних EBSCO» (США) Науково-ресурсний індекс "ResearchBib" Публікації в журналі здійснюються на некомерційній основі. Усі рукописи проходять незалежне рецензування із залученням щонайменше трьох провідних фахівців, за результатами якого редакційна колегія приймає рішення про доцільність публікації статей або необхідність їх доопрацювання авторами з урахуванням зауважень рецензентів. Ознайомитися з вимогами до офоНаурмлення матеріалів можна в розділі “Відомості для авторів”. "Журнал європейської екноміки" 10 листопада 2016 р. зареєстровано в Міжнародному центрі періодичних видань (ISSN International Center, м. Париж) і присвоєно ISSN 1684-906Х (українська друкована версія), ISSN 2519-190Х (українська електронна версія), ISSN 2519-4070 (англійська друкована версія), ISSN 2519-4089 (англійська електронна версія). З вересня 2019, для англомовної версії, журнал отримав DOI (The Digital Object Identifier) - це унікальне гіперпосилання, яке забезпечує прямий зв"язок з публікацією. https://doi.org/10.35774/jee Партнери з видавничої справи: Університет Західної Македонії (Козані, Греція) Унівеситет економіки та менеджменту Братислави (Братислава, Словаччина) Свідоцтво про реєстрацію друкованого засобу масової інформації КВ №24737-14677ПР від 16.03.2021 р., видане Міністерством юстиції України. Передплатний індекс на 2016 р. за каталогом Укрпошти: 23527 (україномовне видання); 23528 (російськомовне видання); 23529 (англомовне видання). Поштова адреса: редакція «Журналу європейської економіки», Західноукраїнський національний університет, вул. Львівська,11, 46009, м. Тернопіль, Україна, тел. (0352) 47 58 75 (головний редактор), (0352) 47 50 75. jee.tneu09@gmail.com Видавництво «Економічна думка» (вул. Львівська, 11, м. Тернопіль, Україна, тел. (0352) 47 58 72.
Автори, які публікуються у цьому журналі, погоджуються з наступними умовами: Автори залишають за собою право на авторство своєї роботи та передають журналу право першої публікації цієї роботи на умовах ліцензії Creative Commons Attribution License, котра дозволяє іншим особам вільно розповсюджувати опубліковану роботу з обов'язковим посиланням на авторів оригінальної роботи та першу публікацію роботи у цьому журналі. Автори мають право укладати самостійні додаткові угоди щодо неексклюзивного розповсюдження роботи у тому вигляді, в якому вона була опублікована цим журналом (наприклад, розміщувати роботу в електронному сховищі установи або публікувати у складі монографії), за умови збереження посилання на першу публікацію роботи у цьому журналі. Політика журналу дозволяє і заохочує розміщення авторами в мережі Інтернет (наприклад, у сховищах установ або на особистих веб-сайтах) рукопису роботи, як до подання цього рукопису до редакції, так і під час його редакційного опрацювання, оскільки це сприяє виникненню продуктивної наукової дискусії та позитивно позначається на оперативності та динаміці цитування опублікованої роботи (див. The Effect of Open Access).
ПРОГНОЗУВАННЯ ЕКСПОРТУ ЗЕРНОВИХ ТА ОЛІЙНИХ КУЛЬТУР ЧЕРЕЗ ПОРТИ УКРАЇНИ В УМОВАХ ВІЙНИ
У статті досліджено проблему трансформації логістичних каналів та прогнозування експорту зернових і олійних культур через морські порти України в умовах повномасштабного військового вторгнення рф. Обґрунтовано стратегічне значення морських портів як ключової ланки логістичного ланцюга, що забезпечує світову продовольчу безпеку. З’ясовано, що створення Українського морського коридору, незважаючи на постійні масовані обстріли зернових терміналів та портової інфраструктури, дало можливість перевезти більше 138 млн т вантажів у різні країни світу. Результати дослідження засвідчили наявність чотирирічного циклу в динаміці перевалки зернових культур у морських портах України та підтвердили виражену сезонну інерційність процесу. Прогнозні розрахунки свідчать про можливе зниження обсягів перевалки у 2025–2026 рр. із подальшим відновленням у 2027–2028 рр. до рівня, близького до показників 2024 р. Отримані результати також демонструють значну варіативність сценаріїв розвитку, що пов’язано з високим рівнем воєнних, інфраструктурних та ринкових ризиків. Практичне значення дослідження полягає у формуванні аналітичної основи для стратегічного планування розвитку портової інфраструктури та вдосконалення механізмів експортної логістики аграрної продукції України в умовах воєнної та післявоєнної трансформації економіки. Класифікація за JEL: Q17, Q18, L92, F42, F20.
ЕКОНОМІЧНА ВАРТІСТЬ ФІНАНСОВИХ ФЕЙКОВИХ НОВИН НА ЄВРОПЕЙСЬКИХ РИНКАХ КАПІТАЛУ
Дезінформація у фінансових новинах – це системний ризик, який спотворює механізм виявлення цін та алокацію капіталу, збільшуючи інформаційну асиметрію та послаблюючи довіру інвесторів. У цьому дослідженні розроблено придатний до масштабування рамковий підхід, що поєднує обробку природної мови (NLP) та машинне навчання для виявлення оманливих фінансових наративів у великих цифрових корпусах текстів з використанням великих даних. Після нормалізації тексту, лематизації та вилучення стопслів, у рамках такого підходу виконано порівняння методів TF-IDF та Word2Vec і проведено навчання класифікаторів Logistic Regression, Random Forest та Gradient Boosting. Ефективність підходу оцінено метриками Accuracy (точність), Precision (влучність), Recall (повнота), F1-score (F1-міра) та ROC-AUC (площа під ROC-кривою). У всіх моделях TF-IDF забезпечує кращу дискримінаційну здатність, ніж Word2Vec. TF-IDF у поєднанні з Random Forest показує майже ідеальні результати (ROC-AUC 0,9999; влучність 0,9977). Сфокусованість на прозорих, заснованих на ознаках моделях забезпечує кращу аудитабельність (наприклад, через важливість ознак) і допомагає обмежити кількість шкідливих хибно позитивних результатів, які можуть подавляти справжні сигнали. Результати показують, що високоточні, придатні до інтерпретації, NLP-конвеєри можуть скоротити верифікаційний розрив у швидкозмінних інформаційних середовищах, зменшити макроекономічні втрати від неправдивих наративів та забезпечувати інформацією процеси ринкового нагляду відповідно до вимог Закону про цифрові послуги (Digital Services Act) та Європейського управління з цінних паперів і ринків (European Securities and Markets Authority, ESMA). Такий підхід призначений для розгортання на потокових новинних стрічках і великих архівах платформ. Класифікація за JEL: G14, D82, C55.
НАКОПИЧЕННЯ ЛЮДСЬКОГО КАПІТАЛУ ТА НАРОДЖУВАНІСТЬ НИЖЧЕ РІВНЯ ВІДТВОРЕННЯ В КРАЇНІ-СУСІДОВІ ЄС
У статті розглядається народжуваність нижче рівня відтворення в Туреччині як економічний наслідок масштабного накопичення людського капіталу в умовах інституційних обмежень. Протягом останніх двох десятиліть у країні простежується стрімке зростання рівня охоплення вищою освітою, особливо серед жінок. Водночас Туреччина наблизилася до стійких показників звуженого відтворення населення, співставних із тими, що спостерігаються в низці європейських економік. На відміну від наукових праць, у яких освіта розглядається як індивідуальна характеристика, у дослідженні накопичення людського капіталу концептуалізується як структурна трансформація, що переформатовує стимули ринку праці, механізми прийняття рішень у домогосподарствах та репродуктивні наслідки. Застосовуючи описово-аналітичний підхід на базі офіційних статистичних даних, у статті задокументовано зміни рівнів народжуваності, часу народження дитини, розподілу за черго вістю народжень, освітніх диференціацій, структури домогосподарств і регіональних відмінностей. Результати засвідчують, що народжуваність нижче рівня відтворення в Туреччині має радше структурний, аніж циклічний характер, і є найбільш вираженою серед жінок із вищим рівнем освіти. Наукова новизна дослідження полягає в доведенні того, що звужене відтворення населення є непередбачуваною демографічною екстерналією накопичення людського капіталу в суміжній з ЄС економіці, де інституційні механізми недостатньо сприяють поєднанню освіти, зайнятості та батьківства. Отримані результати відображають структурні обмеження традиційної пронаталістської політики і вказують на необхідність узгодження політичних рамок у сферах освіти, ринку праці та сім’ї. Класифікація за JEL: I23, J13, J18, J24.
ВЗАЄМОЗАЛЕЖНІСТЬ ЛЮДСЬКОГО КАПІТАЛУ ТА СТАЛОГО РОЗВИТКУ: МЕРЕЖЕВИЙ ПІДХІД
У статті із застосуванням баєсівського мережевого аналізу (Bayesian Network Analysis, BNA) ідентифіковано складні взаємозалежності між людським капіталом і сталим розвитком країн світу. Людський капітал виміряно Індексом соціального прогресу (Social Progress Index, SPI) та його компонентами – «Базові людські потреби», «Основи добробуту» і «Можливості», – а також Індексом людського капіталу (Human Capital Index, HCI) у комбінації з показниками досягнення Цілей сталого розвитку (ЦСР). Проведене моделювання дало змогу виявити ключові «хаби» зв’язків у системі цілей сталого розвитку, зокрема здоров’я (ЦСР 3), сталі міста (ЦСР 11) та економічне зрос тання (ЦСР 8), які є визначальними рушіями системного поступу. Виявлено критичні компроміси у глобальному сталому розвитку, зокрема негативний зв’язок між споживанням ресурсів (ЦСР 12) і добробутом, що підкреслює складність узгодження конкуруючих пріоритетів. Отримані результати дають змогу зрозуміти важливість фокусування політик розвитку на здоров’ї, освіті та інклюзивності для максимізації синергій й мінімізації компромісів між людським капіталом і результатами сталого розвитку. Застосування баєсівських мереж забезпечує науково-обґрунтовану рамку для розуміння причинних траєкторій і формування прикладних висновків для розроблення й аналізу політик сталого розвитку. Результати поглиблюють дискурс щодо інтеграції інвестицій у людський капітал зі стратегіями сталого розвитку та заповнюють прогалини попередніх лінійних і кореляційно-орієнтованих підходів. Класифікація за JEL: O15, Q01, C11.
ДИВЕРСИФІКАЦІЯ ТУРИСТИЧНОГО РИНКУ ЄС ЯК ДРАЙВЕР ТРАНСФОРМАЦІЇ В МОДЕЛІ СПОЖИВАННЯ ГОТЕЛЬНОЇ ІНДУСТРІЇ
У дослідженні емпірично оцінено вплив диверсифікації туристичного ринку Європейського Союзу на споживання готельних послуг. Перевірено гіпотезу про те, що диверсифікація призводить до перерозподілу часток ринку між традиційними готелями та постачальниками гнучкого розміщення. Методологія дослідження базується на кількісних методах аналізу даних за 2022 р. (Eurostat, UNWTO, Statista). У рамках дослідження застосовано описову статистику, кореляцію Пірсона та лінійну регресію для вивчення впливу міжнародних туристичних прибуттів на попит та доходи готелів, а також для ідентифікації структурних змін на ринку. Гіпотеза підтверджується. Виявлено парадоксальну тенденцію: міжнародні туристичні прибуття демонструють сильну позитивну кореляцію із загальною кількістю ночівель, але помірну негативну кореляцію з доходами готельного ринку. Це вказує на перерозподіл доходів у бік альтернативних форматів, зумовлений зміною уподобань споживачів. Прогноз до 2031 р. передбачає, що кількість гостей зростатиме швидше, ніж дохід на одного клієнта. Дослідження надає докази зростаючого розриву між туристичними потоками та доходами готелів у ЄС, демонструючи, що збільшення кількості туристів уже не гарантує пропорційного зростання доходів готелів через конкуренцію з боку альтернативних форматів розміщення. Класифікація за JEL: Z32, D12, M31, O52, F15, L89.
ЕКОНОМІЧНІ МЕХАНІЗМИ ДЕРЖАВНОГО РЕГУЛЮВАННЯ ЦИФРОВИХ ОЛІГОПОЛІЙ В КРАЇНАХ ЄС
У статті досліджено сутність і специфіку цифрових олігополій у країнах Європейського Союзу, економічні характеристики та джерела ринкової влади, а також розкрито еволюцію регуляторної політики ЄС – від екс-пост (рет роспективного) до екс-анте (прогностичного) підходів, зокрема через імплементацію Закону про цифрові ринки (DMA). Проаналізовано рівень витрат цифрових платформ ЄС на лобіювання, ступінь концентрації ринку цифрових платформ на цифровому ринку ЄС, що потребує диференційованого державного регулювання платформних сервісів у межах ЄС. Запропоновано шкалу індексу Герфіндаля – Гіршмана (HHI), яку можна застосовувати для розроблення моделей поведінки користувачів, аналізу ефектів масштабу, оцінювання взаємодії між платформами і системи аналітичних критеріїв для кластеризації цифрових платформ за типом ринкової структури, що поєднує економічні та структурні параметри. Класифікація за JEL: L13, L40, L86, D72, K21, H11.
ІНСТИТУЦІОНАЛЬНА ТРАЄКТОРІЯ ЗМІЦНЕННЯ НЕЗАЛЕЖНОСТІ ЦЕНТРОБАНКІВ У КРАЇНАХ З РИНКАМИ, ЩО ФОРМУЮТЬСЯ: РОЛЬ ТАРГЕТУВАННЯ ІНФЛЯЦІЇ ТА ЧЛЕНСТВА В ЄС
Країни з ринками, що формуються, здійснювали подібний набір структурних реформ. Однак, чи були відмінності в інституціональних траєкторіях зміцнення незалежності центробанків? Так. Запровадження таргетування інфляції зі статистичною значущістю позначилось на зміцненні центробанківської незалежності саме в країнах ЦСЄ, особливо в нових членах ЄС. Членство в ЄС швидше позначилось на рівні незалежності, ніж на таймінгу її найбільш суттєвого зміцнення. Інфляційна картина в регіоні вказує на те, що реформи не були формальними, чому сприяє вище значення показника верховенства права в нових членах ЄС. Інституціональна траєкторія зміцнення незалежності центробанків у країнах ЦСЄ набагато більше відповідає теоретичним припущенням про необхідність такої незалежності для імплементації таргетування інфляції, а також про позитивний її вплив на здатність підтримувати цінову стабільність. Це контрастує з прикладами багатьох інших країн-таргетерів інфляції з ринками, що формуються, в яких або реформи центробанків мали формальний характер, або цінова стабільність підтримується на основі неформалізованих інституціональних змін довкола монетарних органів. Класифікація за JEL: E02, E58, F15, F45.
МОДЕЛЮВАННЯ ЕФЕКТИВНОСТІ ПОДАТКОВОГО АДМІНІСТРУВАННЯ В КОНТЕКСТІ ЦИФРОВІЗАЦІЇ ПУБЛІЧНИХ ФІНАНСІВ
У статті досліджено теоретико-методологічні засади та прикладні аспекти оцінювання ефективності адміністрування податкових платежів в умовах цифрової трансформації публічних фінансів. Обґрунтовано доцільність за стосування нечітко-множинного підходу як інструменту інтегрального оцінювання ефективності податкового адміністрування з урахуванням багатофакторності та невизначеності фіскальних процесів. Проаналізовано динаміку ключових показників функціонування податкової системи України. Розроблено нечітко-множинну модель інтегральної оцінки ефективності адміністрування податкових платежів із використанням системи лінгвістичних змінних, функцій належності та бази правил, що дозволяє формалізувати взаємозв’язки між фіскальними, технологічними та поведінковими параметрами ефективності. Встановлено, що використання цифрових технологій у сфері публічних фінансів у процесі моделювання ефективності системи адміністрування податкових платежів до бюджетів усіх рівнів у поєднанні з інноваційними підходами податкового комплаєнсу формує інституційні передумови забезпечення стабільності та зростання бюджетних надходжень, що розширює можливості соціально-економічного розвитку. Класифікація за JEL: H21, H26, H83, C44, C51.
МОДЕЛЮВАННЯ ДИФЕРЕНЦІЙОВАНИХ СТАВОК ЄДИНОГО ПОДАТКУ В УКРАЇНІ НА ОСНОВІ ПОЛЬСЬКОГО ДОСВІДУ
Дослідження присвячене адаптації спрощеної системи оподаткування малого бізнесу в Україні до європейських підходів у контексті реалізації євроінтеграційних зобов’язань та Національної стратегії доходів до 2030 року. Метою статті є розроблення та економіко-математичне обґрунтування моделі диференціації ставок єдиного податку за видами економічної діяльності на основі польського досвіду з оцінюванням її впливу на вирівнювання податкового навантаження між секторами економіки. Досягнення поставленої мети передбачає: (1) порівняльний аналіз української та польської моделей спрощеного оподаткування; (2) формалізацію мультифакторної моделі встановлення ставок із урахуванням показників галузевої рентабельності та структури доданої вартості; (3) розрахунок змін коефіцієнта податкового тягаря за секторами в результаті моделювання. Методологія дослідження поєднує компаративний аналіз податкових режимів України та Республіки Польща з економіко-математичним моделюванням на основі офіційних статистичних даних. Результати моделювання свідчать, що запропонована система диференційованих ставок зменшує міжгалузеві диспропорції податкового навантаження, сприяє забезпеченню фіскальної справедливості та підвищує узгодженість спрощеної системи оподаткування України з європейськими принципами податкової нейтральності. Класифікація за JEL: H21, H25, H26, K34.
Предметом дослідження є особливості виконання державами-членами Європейського Союзу зобов’язань щодо запровадження єдиної валюти євро та вступу до єврозони. Актуальність теми зумовлена тим, що окремі держави-члени ЄС вдаються до різних інституційних, правових та економічних механізмів з метою уникнення або свідомого уповільнення процесу інтеграції до Валютного союзу, що суперечить концептуальним засадам функціонування єдиної валюти як фундаментального елемента економічної інтеграції Європейського Союзу. Мета полягає в аналізі дій держав-членів ЄС, які перебувають поза межами Валютного Союзу, та визначенні шляхів вирішення вищезазначеної проблеми. Методологічну основу дослідження становлять загальнонаукові та спеціальні методи: аналіз, синтез, опис, порівняння, теоретичне узагальнення та абстрактно-логічний метод. У результаті дослідження узагальнено основні принципи приєднання країн до єврозони, а також розроблено рекомендації щодо змін у порядку приєднання країн до ЄС, спрямованих на прискорення їхнього одночасного інтеграції до Валютного Союзу та запровадження євро. Класифікація за JEL: E42; F33.