Щоквартальний науковий журнал “Журнал європейської економіки” (скорочена назва – “ЖЄЕ”) видається з 2002 року трьома мовами: українською, англійською та російською (до 2015 року). Журнал входить до переліку фахових видань Вищої атестаційної комісії у галузі економічних наук (Наказ Міністерства освіти і науки України 09.03.2016 № 241) Журнал включено до Переліку професійних періодичних видань категорії Б Міністерства освіти і науки України, рекомендованих для публікації результатів кандидатських та докторських дисертацій в галузі економіки за спеціальностями 051, 072, 073, 075, 076 , 292 (наказ Міністерства освіти і науки України No 886 від 02 липня 2020 р.). Зростає визнання Журналу серед дослідників європейського наукового простору щодо публікації розробок фінансованих ЄС. Зокрема, Європейською Комісією в межах стипендіальної програми EURIZON «Дистанційні дослідницькі гранти для дослідників з України» рекомендовано Журнал ЄЕ для публікації результатів виконання проєктів по даній Програмі. Мета журналу і тематична спрямованість Метою «Журналу європейської економіки» є висвітлення актуальних теорій і концепцій міжнародної економіки, дослідження особливостей економіки трансформаційних країн і феномену глобальної та європейської економічної інтеграції, визначення місця європейських країн у світовій економіці. Добірка статей до журналу складається з таких рубрик: • економічна теорія; • макроекономіка; • мікроекономіка; • міжнародна економіка; • економіка європейських країн; • регіоналізація в європейському економічному просторі; • міжнародні економічні відносини європейських країн; • ринок фінансово-банківських послуг. «Журнал європейської економіки» реферується: База даних «Україніка наукова», Реферативний журнал «Джерело», Національна бібліотека ім. Вернадського (Україна) Онлайн наукометрична база даних "Index Copernicus (IC)" (Польща) «Журнал економічної літератури» Американська Економічна Асоціація (США) <a href="https://doaj.org/toc/2519-4089?source=%7B%22query%22%3A%7B%22filtered%22%3A%7B%22filter%22%3A%7B%22bool%22%3A%7B%22must%22%3A%5B%7B%22terms%22%3A%7B%22index.issn.exact%22%3A%5B%222519-4070%22%2C%222519-4089%22%5D%7D%7D%5D%7D%7D%2C%22query%22%3A%7B%22match_all%22%3A%7B%7D%7D%7D%7D%2C%22size%22%3A100%2C%22sort%22%3A%5B%7B%22created_date%22%3A%7B%22order%22%3A%22desc%22%7D%7D%5D%2C%22_source%22%3A%7B%7D%7D">Наукометрична база даних «DOAJ» <a href="https://doaj.org/toc/2519-4089?source=%7B%22query%22%3A%7B%22filtered%22%3A%7B%22filter%22%3A%7B%22bool%22%3A%7B%22must%22%3A%5B%7B%22terms%22%3A%7B%22index.issn.exact%22%3A%5B%222519-4070%22%2C%222519-4089%22%5D%7D%7D%5D%7D%7D%2C%22query%22%3A%7B%22match_all%22%3A%7B%7D%7D%7D%7D%2C%22size%22%3A100%2C%22sort%22%3A%5B%7B%22created_date%22%3A%7B%22order%22%3A%22desc%22%7D%7D%5D%2C%22_source%22%3A%7B%7D%7D">(Швеція) «Європейський науковий фонд» (Норвегія) «Міжнародний цифровий ідентифікатор» «Наукометрична база даних EBSCO» (США) Науково-ресурсний індекс "ResearchBib" Публікації в журналі здійснюються на некомерційній основі. Усі рукописи проходять незалежне рецензування із залученням щонайменше трьох провідних фахівців, за результатами якого редакційна колегія приймає рішення про доцільність публікації статей або необхідність їх доопрацювання авторами з урахуванням зауважень рецензентів. Ознайомитися з вимогами до офоНаурмлення матеріалів можна в розділі “Відомості для авторів”. "Журнал європейської екноміки" 10 листопада 2016 р. зареєстровано в Міжнародному центрі періодичних видань (ISSN International Center, м. Париж) і присвоєно ISSN 1684-906Х (українська друкована версія), ISSN 2519-190Х (українська електронна версія), ISSN 2519-4070 (англійська друкована версія), ISSN 2519-4089 (англійська електронна версія). З вересня 2019, для англомовної версії, журнал отримав DOI (The Digital Object Identifier) - це унікальне гіперпосилання, яке забезпечує прямий зв"язок з публікацією. https://doi.org/10.35774/jee Партнери з видавничої справи: Університет Західної Македонії (Козані, Греція) Унівеситет економіки та менеджменту Братислави (Братислава, Словаччина) Свідоцтво про реєстрацію друкованого засобу масової інформації КВ №24737-14677ПР від 16.03.2021 р., видане Міністерством юстиції України. Передплатний індекс на 2016 р. за каталогом Укрпошти: 23527 (україномовне видання); 23528 (російськомовне видання); 23529 (англомовне видання). Поштова адреса: редакція «Журналу європейської економіки», Західноукраїнський національний університет, вул. Львівська,11, 46009, м. Тернопіль, Україна, тел. (0352) 47 58 75 (головний редактор), (0352) 47 50 75. jee.tneu09@gmail.com Видавництво «Економічна думка» (вул. Львівська, 11, м. Тернопіль, Україна, тел. (0352) 47 58 72.
Автори, які публікуються у цьому журналі, погоджуються з наступними умовами: Автори залишають за собою право на авторство своєї роботи та передають журналу право першої публікації цієї роботи на умовах ліцензії Creative Commons Attribution License, котра дозволяє іншим особам вільно розповсюджувати опубліковану роботу з обов'язковим посиланням на авторів оригінальної роботи та першу публікацію роботи у цьому журналі. Автори мають право укладати самостійні додаткові угоди щодо неексклюзивного розповсюдження роботи у тому вигляді, в якому вона була опублікована цим журналом (наприклад, розміщувати роботу в електронному сховищі установи або публікувати у складі монографії), за умови збереження посилання на першу публікацію роботи у цьому журналі. Політика журналу дозволяє і заохочує розміщення авторами в мережі Інтернет (наприклад, у сховищах установ або на особистих веб-сайтах) рукопису роботи, як до подання цього рукопису до редакції, так і під час його редакційного опрацювання, оскільки це сприяє виникненню продуктивної наукової дискусії та позитивно позначається на оперативності та динаміці цитування опублікованої роботи (див. The Effect of Open Access).
СМАРТПРОМИСЛОВІСТЬ ЯК ДЕТЕРМІНАНТА ПРОМИСЛОВОЇ ПОЛІТИКИ УКРАЇНИ В УМОВАХ ГЛОБАЛЬНИХ ТРАНСФОРМАЦІЙ
У статті обґрунтовано розвиток смартпромисловості як головної детермінанти державної промислової політики України в умовах глобальних трансформацій. Проаналізовано світові тренди деіндустріалізації за моделлю Лоуренса, які підтверджують односторонній рух кривої: зростання ВВП на душу населення скорочує частку виробництва у ВВП. В Україні відбувається прискорена деіндустріалізація на тлі маятникових коливань економічного розвитку, що потребує проведення адекватної вимогам сучасності реіндустріалізації. Визначено зовнішні та внутрішніх фактори формування попиту й пропозиції на промислову продукцію, а також оцінено чинні програми політики «Зроблено в Україні». Для прикладного застосування логіки локального протекціонізму запропоновано формування реєстрів товарів, послуг і робіт за рівнем відповідності технологіям Індустрії 4.0 та створення спеціальних регуляторних режимів на базі індустріальних парків. Класифікація за JEL: O25, L52.
МОДЕЛЮВАННЯ ЗАКОНОМІРНОСТЕЙ ВПЛИВУ МІЛІТАРИЗАЦІЇ ЕКОНОМІКИ НА МАКРОЕКОНОМІЧНИЙ РОЗВИТОК
Система сучасного глобального безпекового простору характеризується посиленням нестабільності, збільшенням конфліктів, що супроводжується зростанням військових витрат. Розбіжність емпіричних результатів щодо впливу військових витрат на економічне зростання свідчить про дискусійність питання і доводить, що причини і форми прояву конфліктів завжди мають конкретну специфіку та неповторність, що актуалізує пошук нових підходів оцінювання інтенсивності мілітаризації економік країн. Досліджено відміннос ті соціально-економічного розвитку країн, що визначають можливості нарощування військового потенціалу. Обґрунтовано, що високий рівень мілітаризації економіки не гарантує високого рівня стабільності в країні, а соціальна та економічна нерівність посилює подальшу стратифікацію у суспільстві і стає джерелом конфліктів. Розроблено та апробовано інтегрований індекс інтенсивності нарощування військового потенціалу країни, застосування якого дає змогу розробити систему моніторингу, оцінювання й моделювання процесів мілітаризації економік країн. Проведено порівняльний аналіз країн за інтенсивністю процесів мілітаризації, що дало змогу: (1) класифікувати країни за інтенсивністю цих процесів, (2) виявити закономірності, (3) оцінити їхній вплив на показники розвитку країн. На основі оцінки взаємозв’язків розробленого інтегрального індексу та показників найбільш вагомих міжнародних рейтингових оцінок (Глобальний індекс процвітання (Global Prosperity Index), Індексу крихкості держав (Fragile States Index), Глобального індексу миру (Global Peace Index), Індексу розвитку людського потенціалу (Human Development Index), Індексу досягнення соціального прогресу (Social Progress Index), Індексу демократії (Democracy Index)) доведено, що інтенсивна мілітаризація негативно впливає на забезпечення миру та безпеки, а також на інституційну, правову та соціально-економічну стабільність і стійкість країни. Класифікація за JEL: C43, С51, F51, H56.
ОБ’ЄДНАННЯ ТЕХНОЛОГІЙ БЕЗПЕРЕРВНОГО АУДИТУ І ЦИФРОВОГО ДВІЙНИКА НА ТЕЛЕКОМУНІКАЦІЙНИХ ПІДПРИЄМСТВАХ В УМОВАХ АЗЕРБАЙДЖАНУ
У статті досліджено концептуальну та практичну інтеграцію двох взаємопов’язаних цифрових технологій – цифрового двійника та безперервного аудиту – в системи управління та експлуатації комунікаційних компаній. В епоху повсюдної цифровізації телекомунікаційні організації працюють у складних середовищах з великим обсягом даних, що вимагають прийняття рішень у режимі реального часу і безперервного управління ризиками. Цифровий двійник розглядається як віртуальне представлення технічної й сервісної інфраструктури комунікаційного підприємства, що дає змогу в режимі реального часу моделювати, контролювати, а також прогнозувати оптимізацію мережевих процесів і ресурсів. Водночас безперервний аудит – це цифровий механізм забезпечення, що здійснює постійне автоматизоване оцінювання фінансових, операційних й технічних заходів у всьому підприємстві. Методологічно дослідження базується на синтезі теоретичного та порівняльного аналізу, інтерпретативній оцінці вторинних даних, отриманих з корпоративних звітів, програмних документів та галузевих стратегій. У статті зазначено, що їх інтеграція створює замкнуту систему, в якій цифрові двійники мо делюють і прогнозують результати діяльності підприємства, а безперервний аудит перевіряє і контролює ці цифрові процеси. На прикладі телекомунікаційного сектору Азербайджану, зокрема Aztelekom LLC, Bakcell LLC і Azercosmos, проведено оцінювання поточного стану технологічної готовності, визначено інституційні та правові бар’єри, окреслено стратегічні шляхи реалізації. Поєднуючи порівняльний аналіз найкращих практик ЄС з оцінкою національної стратегії «Цифровий Азербайджан», дослідження демонструє, що конвергенція цифрового двійника та безперервного аудиту може значно підвищити ефективність, стійкість та конкурентоспроможність комунікаційних підприємств, ознаменувавши новий етап цифрової трансформації країни. Класифікація за JEL: M15; M41.
ПРОСТОРОВА ТРАНСФОРМАЦІЯ ДЛЯ ПОВОЄННОЇ УКРАЇНИ: ЄВРОПЕЙСЬКІ КЕЙСИ ТА ПОТЕНЦІАЛ ЛОКАЛЬНИХ ІННОВАЦІЙ
У статті розкрито проблематику просторової трансформації повоєнної України крізь призму поєднання європейського досвіду та локальних інновацій. Запропоновано розглядати інфраструктурно-сервісний підхід як інструмент реконструкції країни, що поєднує фізичну відбудову з формуванням сервісної екосистеми розвитку регіонів і громад, орієнтованої на інновації, людський капітал та сталий розвиток. Систематизовано типи локальних інновацій та показано їхню унікальну роль у трансформації територій «знизу». Представлено результати аналізу європейських кейсів просторової трансформації (Данії, Іспанії, Німеччини) у частині відновлення енергетичної, соціальної та екологічної інфраструктури, а також структурної перебудови економіки, які можуть бути адаптовані для цілей повоєнної реконструкції територій України. Запропоновано систему метрик оцінювання ефективності ін фраструктурно-сервісного проєктування для управління реконструкцією постраждалих регіонів України, спрямованої на забезпечення прозорості управлінських рішень, формування критеріїв відбору проєктів реконструкції та координацію дій влади, бізнесу, громад і міжнародних партнерів. Класифікація за JEL: О18, О31, R11, R58.
ЕНЕРГОНЕЗАЛЕЖНІСТЬ МІСЦЕВИХ ГРОМАД: МІЖНАРОДНИЙ ДОСВІД ТА ПЕРСПЕКТИВИ РОЗВИТКУ В УКРАЇНІ
Статтю присвячено формуванню енергонезалежності місцевих громад в умовах кризи. Проаналізовано міжнародний досвід створення енергетичних спільнот у європейських країнах, що визначають їх як некомерційні організації, що забезпечують екологічні, економічні та соціальні вигоди для громад. У ході дослідження використано історичний та логічний методи, методи критичного, статистичного, структурного та графічного аналізу, системний підхід. Проаналізовано переваги переходу від централізованої до розподіленої генерації енергії для забезпечення енергонезалежності громад. Запропоновано методологію багатокритеріального оцінювання енергетичних проєктів, яка враховує економічні, екологічні, соціальні та інноваційні індикатори ефективності. Визначено основні напрями досягнення енергонезалежності територіальних громад: розробка місцевих енергетичних планів, впровадження відновлюваних джерел енергії, застосування смарттехнологій, створення місцевих енергетичних спільнот. Обґрунтовано необхідність системного підходу до формування енергонезалежних територіальних громад як основи сталого розвитку в кризових умовах. Класифікація за JEL: C52, F20, L59, O20, Q21.
ВПЛИВ ТРУДОВОЇ МІГРАЦІЇ СІЛЬСЬКОГО НАСЕЛЕННЯ НА ДОХОДИ ДОМАШНІХ ГОСПОДАРСТВ: ДОСВІД КИТАЮ ТА КОНЦЕПЦІЯ ДЛЯ ЄС ТА УКРАЇНИ
У дослідженні на основі поєднання теоретичних підходів та емпіричних даних проаналізовано, як трудова міграція сільського населення впливає на доходи домогосподарств у сільській місцевості. За допомогою незбалансованої панельної вибірки з декількох часових періодів, отриманої з даних China Family Panel Studies (CFPS), застосовано метод зіставлення за оцін ками схильності (Propensity Score Matching – PSM) та модель з фіксованими ефектами для оцінювання впливу міграції сільської робочої сили на доходи сільських домогосподарств. У результаті виявлено наявність суттєвого позитивного ефекту, який досягається завдяки зміцненню соціального капіталу сім’ї та доступу до системи соціального забезпечення. Аналіз на гетерогенність виявив, що цей ефект більш виражений у західній частині Китаю і серед домогосподарств з низьким рівнем доходу. У статті також концептуалізовано можливість застосування досвіду Китаю до Європейського Союзу й України з огляду на подібні демографічні виклики, залежність від сільськогосподарського сектору та процеси депопуляції. Результати мають практичне значення для формування політик розвитку економіки села й управління міграцією, особливо в контексті відновлення після пандемії та війни. Класифікація за JEL: D12, R23, J61.
КРОС-КОРЕЛЯЦІЙНИЙ АНАЛІЗ ДИНАМІЧНИХ ВЗАЄМОЗАЛЕЖНОСТЕЙ СОЦІАЛЬНО-ЕКОНОМІЧНОГО РОЗВИТКУ ТА ПОПИТУ НА ВИЩУ ОСВІТУ В УКРАЇНІ
У статті виявлено часові лаги і кількісна оцінка взаємозв’язків ключових соціально-економічних індикаторів та динаміки зарахування до закладів вищої освіти. Методологічну основу становить крос-кореляційний аналіз часо вих рядів із використанням розподілених лагів, що дало змогу визначити запізнені ефекти демографічних та економічних чинників на освітні процеси. Результати дослідження засвідчили наявність відкладеної кореляції між народжуваністю та кількістю студентів із часовим лагом 16–18 років, а також оберненого зв’язку між рівнем безробіття серед осіб із вищою освітою та кількістю вступників. Виявлено негативний вплив високих кредитних ставок на попит на вищу освіту та позитивний ефект зростання уразливої зайнятості, що стимулює прагнення до здобуття освіти. Практичне значення роботи полягає у можливості використання отриманих результатів для прогнозування освітніх потреб, удосконалення механізмів державного фінансування, оптимізації мережі закладів вищої освіти та розроблення інтегрованої стратегії «освіта – економіка – безпека» в контексті європейської інтеграції України. Класифікація за JEL: I21, O15, O16, C22.
ТУРИЗМ ЯК ДРАЙВЕР ЗАЙНЯТОСТІ В ГРЕЦІЇ: АНАЛІЗ РЕГІОНАЛЬНИХ ЕФЕКТІВ ПЕРЕЛИВУ ТА РОЛЬ ДИНАМІКИ РИНКУ
Ефективність в’їзного туризму є важливим фактором загального бізнес-циклу в Греції. У 2016–2022 рр. приріст частки експорту в’їзного туризму становив близько половини приросту ВВП. У статті проаналізовано структурні аспекти впливу в’їзного туризму на зайнятість у Греції у 2009–2022 рр. Використано кореляційний аналіз для виявлення взаємозв’язку показників туризму та зайнятості у сфері послуг з тимчасового розміщення; сільському господарстві; харчовій промисловості; сфері послуг з громадського харчування; бібліотечній, архівній, музейній та іншій культурній діяльності; діяльності зі збору, очищення та постачання води. Значущого впливу на динаміку зайнятості у сфері авіаперевезень та туристичного бронювання не виявлено. У низці регіонів Греції туризм відіграє особливо важливу роль, адже створює ефект переливу, впливаючи на зайнятість у місцевих постачальників. За допомогою регресійних моделей проаналізовано позитивний вплив на зайнятість у сфері послуг з тимчасового розміщення, загальний рівень та галузеву структуру регіональної зайнятості, розкрито ефекти переливу для регіонів та визначено роль динаміки ринку. Класифікація за JEL: Z33, Z32, M31, F16, P48, R23.