Щоквартальний науковий журнал “Журнал європейської економіки” (скорочена назва – “ЖЄЕ”) видається з 2002 року трьома мовами: українською, англійською та російською (до 2015 року). Журнал входить до переліку фахових видань Вищої атестаційної комісії у галузі економічних наук (Наказ Міністерства освіти і науки України 09.03.2016 № 241) Журнал включено до Переліку професійних періодичних видань категорії Б Міністерства освіти і науки України, рекомендованих для публікації результатів кандидатських та докторських дисертацій в галузі економіки за спеціальностями 051, 072, 073, 075, 076 , 292 (наказ Міністерства освіти і науки України No 886 від 02 липня 2020 р.). Зростає визнання Журналу серед дослідників європейського наукового простору щодо публікації розробок фінансованих ЄС. Зокрема, Європейською Комісією в межах стипендіальної програми EURIZON «Дистанційні дослідницькі гранти для дослідників з України» рекомендовано Журнал ЄЕ для публікації результатів виконання проєктів по даній Програмі. Мета журналу і тематична спрямованість Метою «Журналу європейської економіки» є висвітлення актуальних теорій і концепцій міжнародної економіки, дослідження особливостей економіки трансформаційних країн і феномену глобальної та європейської економічної інтеграції, визначення місця європейських країн у світовій економіці. Добірка статей до журналу складається з таких рубрик: • економічна теорія; • макроекономіка; • мікроекономіка; • міжнародна економіка; • економіка європейських країн; • регіоналізація в європейському економічному просторі; • міжнародні економічні відносини європейських країн; • ринок фінансово-банківських послуг. «Журнал європейської економіки» реферується: База даних «Україніка наукова», Реферативний журнал «Джерело», Національна бібліотека ім. Вернадського (Україна) Онлайн наукометрична база даних "Index Copernicus (IC)" (Польща) «Журнал економічної літератури» Американська Економічна Асоціація (США) <a href="https://doaj.org/toc/2519-4089?source=%7B%22query%22%3A%7B%22filtered%22%3A%7B%22filter%22%3A%7B%22bool%22%3A%7B%22must%22%3A%5B%7B%22terms%22%3A%7B%22index.issn.exact%22%3A%5B%222519-4070%22%2C%222519-4089%22%5D%7D%7D%5D%7D%7D%2C%22query%22%3A%7B%22match_all%22%3A%7B%7D%7D%7D%7D%2C%22size%22%3A100%2C%22sort%22%3A%5B%7B%22created_date%22%3A%7B%22order%22%3A%22desc%22%7D%7D%5D%2C%22_source%22%3A%7B%7D%7D">Наукометрична база даних «DOAJ» <a href="https://doaj.org/toc/2519-4089?source=%7B%22query%22%3A%7B%22filtered%22%3A%7B%22filter%22%3A%7B%22bool%22%3A%7B%22must%22%3A%5B%7B%22terms%22%3A%7B%22index.issn.exact%22%3A%5B%222519-4070%22%2C%222519-4089%22%5D%7D%7D%5D%7D%7D%2C%22query%22%3A%7B%22match_all%22%3A%7B%7D%7D%7D%7D%2C%22size%22%3A100%2C%22sort%22%3A%5B%7B%22created_date%22%3A%7B%22order%22%3A%22desc%22%7D%7D%5D%2C%22_source%22%3A%7B%7D%7D">(Швеція) «Європейський науковий фонд» (Норвегія) «Міжнародний цифровий ідентифікатор» «Наукометрична база даних EBSCO» (США) Науково-ресурсний індекс "ResearchBib" Публікації в журналі здійснюються на некомерційній основі. Усі рукописи проходять незалежне рецензування із залученням щонайменше трьох провідних фахівців, за результатами якого редакційна колегія приймає рішення про доцільність публікації статей або необхідність їх доопрацювання авторами з урахуванням зауважень рецензентів. Ознайомитися з вимогами до офоНаурмлення матеріалів можна в розділі “Відомості для авторів”. "Журнал європейської екноміки" 10 листопада 2016 р. зареєстровано в Міжнародному центрі періодичних видань (ISSN International Center, м. Париж) і присвоєно ISSN 1684-906Х (українська друкована версія), ISSN 2519-190Х (українська електронна версія), ISSN 2519-4070 (англійська друкована версія), ISSN 2519-4089 (англійська електронна версія). З вересня 2019, для англомовної версії, журнал отримав DOI (The Digital Object Identifier) - це унікальне гіперпосилання, яке забезпечує прямий зв"язок з публікацією. https://doi.org/10.35774/jee Партнери з видавничої справи: Університет Західної Македонії (Козані, Греція) Унівеситет економіки та менеджменту Братислави (Братислава, Словаччина) Свідоцтво про реєстрацію друкованого засобу масової інформації КВ №24737-14677ПР від 16.03.2021 р., видане Міністерством юстиції України. Передплатний індекс на 2016 р. за каталогом Укрпошти: 23527 (україномовне видання); 23528 (російськомовне видання); 23529 (англомовне видання). Поштова адреса: редакція «Журналу європейської економіки», Західноукраїнський національний університет, вул. Львівська,11, 46009, м. Тернопіль, Україна, тел. (0352) 47 58 75 (головний редактор), (0352) 47 50 75. jee.tneu09@gmail.com Видавництво «Економічна думка» (вул. Львівська, 11, м. Тернопіль, Україна, тел. (0352) 47 58 72.
Автори, які публікуються у цьому журналі, погоджуються з наступними умовами: Автори залишають за собою право на авторство своєї роботи та передають журналу право першої публікації цієї роботи на умовах ліцензії Creative Commons Attribution License, котра дозволяє іншим особам вільно розповсюджувати опубліковану роботу з обов'язковим посиланням на авторів оригінальної роботи та першу публікацію роботи у цьому журналі. Автори мають право укладати самостійні додаткові угоди щодо неексклюзивного розповсюдження роботи у тому вигляді, в якому вона була опублікована цим журналом (наприклад, розміщувати роботу в електронному сховищі установи або публікувати у складі монографії), за умови збереження посилання на першу публікацію роботи у цьому журналі. Політика журналу дозволяє і заохочує розміщення авторами в мережі Інтернет (наприклад, у сховищах установ або на особистих веб-сайтах) рукопису роботи, як до подання цього рукопису до редакції, так і під час його редакційного опрацювання, оскільки це сприяє виникненню продуктивної наукової дискусії та позитивно позначається на оперативності та динаміці цитування опублікованої роботи (див. The Effect of Open Access).
ВИЯВЛЕННЯ ШАХРАЙСТВА В БАНКІВСЬКИХ ТРАНЗАКЦІЯХ З ВИКОРИСТАННЯМ ШТУЧНОГО ІНТЕЛЕКТУ ТА АНОНІМІЗОВАНИХ ДАНИХ
У статті розглянуто здатність класифікаторів машинного навчання на основі штучного інтелекту, навчених на анонімних даних банківських транзакцій, ефективно виявляти шахрайські операції. У дослідженні перевірено гіпотезу H1: щонайменше один класифікатор має площу під кривою ROCкривою (AUC) > 0,50 противагу нульовій гіпотезі H0, згідно з якою AUC найкращої моделі ≤ 0,50. Використовуючи анонімний набір даних, наданий комерційним банком зі США, оцінено широкий спектр класифікаторів, зокрема ансамблеві методи на основі дерев рішень, ймовірнісні, методи на основі відстані, лінійні та маржинальні алгоритми навчання, а також нейронну ме режу із застосуванням програмного забезпечення Orange Data Mining. Оцінювання моделей здійснювалося за допомогою стратифікованої 10-кратної перехресної перевірки. Кілька моделей досягли значень AUC > 0,50, а методи деревного бустингу забезпечили найкращий баланс між виявленням шахрайства та обмеженням кількості хибнопозитивних спрацьовувань. Лінійні базові моделі та методи на основі відстані продемонстрували низьку ефективність, тоді як SVM забезпечив високий рівень повноти, попри операційно дорогий рівень хибнопозитивних спрацьовувань. Загалом отримані результати підтверджують H1 і не узгоджуються з H0. Дослідження пропонує прозорий, готовий до практичного використання в банківському секторі еталон на основі анонімних, реалістичних для виробничого середовища ознак, а запропонований підхід легко відтворюється для налаштування порогів прийняття рішень та систем управління у фінансових установах. Класифікація за JEL: G21, C45, C52, C55, M42.
РОЗВИТОК МЕТОДІВ ВИЗНАЧЕННЯ ВПЛИВУ НА МАКРОЕКОНОМІЧНУ СТАБІЛЬНІСТЬ СПІВВІДНОШЕНЬ М2/ВВП І БОРГ/ВВП З ВИКОРИСТАННЯМ ПОЛІНОМІАЛЬНОГО АНАЛІЗУ
У дослідженні проаналізовано показники M2/ВВП та борг/ВВП України за період з 2000 по 2024 рр. з використанням методів поліноміального згладжування для виявлення довгострокових тенденцій у монетарній та фіскальній динаміці. На основі аналізу визначено особливості взаємодії коливання грошової маси та державного боргу і її вплив на інфляцію, ліквідність та загальну макроекономічну стабільність. Результати показують, що як надмірна, так і недостатня ліквідність посилюють інфляційний тиск, а зростання держа вного боргу, особливо під час криз, обмежує ефективність монетарної політики. Фільтруючи короткострокову волатильність, поліноміальний аналіз дає більш чітке розуміння структурних економічних закономірностей та впливу екзогенних шоків, зокрема фінансових криз, геополітичної напруженості та зміни у внутрішній політиці. Результати є цінною інформацією для політиків, адже вказують на важливість підтримання збалансованих монетарних та фіскальних умов для забезпечення цінової стабільності, адекватної ліквідності та сталого економічного зростання в перехідних та нових економіках. Класифікація за JEL: E51, E52, H63, E62, C22, C32, E41, H68.
ВИКОРИСТАННЯ КРИПТОВАЛЮТИ ТА ЇЇ ВЗАЄМОЗВ’ЯЗОК З УХИЛЕННЯМ ВІД СПЛАТИ ПОДАТКІВ У ГРЕЦЬКІЙ ЕКОНОМІЦІ
Дослідження має на меті з’ясувати вплив криптовалюти та соціальноекономічних факторів на ухилення від сплати податків у Греції та визначити рівень ефективності грецького податкового законодавство у протидії податковому шахрайству. Під час опитування заповнено 359 анкет респондентами, які здійснюють операції з криптовалютами в Греції. Для перевірки взаємозв’язку використання криптовалюти, анонімності, податкової політик та соціально-економічних факторів, а також їхнього впливу на ухилення від сплати податків проведено крос-кореляційний статистичний та множинний регресійний аналізи. Крім того, доведено, що соціально-демографічні фактори, зокрема рівень доходів й освіти, значно вплинули на можливість ухилення від сплати податків. Підтверджено, що частота використання криптовалюти, анонімність, неефективне податкове законодавство та соціально-економічні фактори позитивно корелюють із показниками ухилення від сплати податків і впливають на податкові махінації в Греції. На основі питань, висвітлених у цьому дослідженні, для вдосконалення грецької системи протидії відмиванню грошей та фінансуванню тероризму рекомендується вжити таких заходів: а) вдосконалити заходи регулювання та забезпечити дотримання законодавства щодо крипто валют; б) підвищити прозорість операцій з крипто валютами; в) вирішити соціально-економічні проблеми, що сприяють ухиленню від сплати податків. Класифікація за JEL: F10, G10, G23, H71, K40.
ІНТЕГРАЦІЙНИЙ ПОТЕНЦІАЛ МСП КРАЇН СХІДНОГО ПАРТНЕРСТВА В ПРОЦЕСІ РЕАЛІЗАЦІЇ ЗЕЛЕНОГО КУРСУ ЄС
У статті досліджено інтеграційний потенціал МСП країн Східного партнерства в умовах реалізації Європейського зеленого курсу. На основі поєднання якісного та кількісного аналізу даних програми EU4Business виявлено просторові відмінності у структурі та результативності підтримки МСП за основними напрямами: доступ до фінансування, розвиток бізнес-компетенцій та формування сприятливого інституційного середовища. Визначено особливості та пріоритети застосування інструментів розвитку МСП для зеленого переходу України, Грузії, Молдови, Азербайджану та України. Запропоновано концептуальну модель посилення інтеграційного потенціалу МСП, яка базується за логічному зв’язку п’яти блоків: інтеграційна готовність та екологічний комплаєнс, доступ до фінансування, розвиток компетенцій та інновацій, інституційна рамка інтеграції, моніторинг та оцінювання. Обґрунтовано гармонійний зв’язок моделі з напрямами програм підтримки МСП ЄС. Розроблено системний підхід до зміцнення стійкості бізнесу в країнах Східного партнерства, що ґрунтується на модель інтеграційного потенціалу, забезпечує поступове зближення з внутрішнім ринком ЄС та адаптацію до викликів зеленого переходу. Класифікація за JEL: F15, Q56, L26, O44.
ВІЙСЬКОВІ ВИДАТКИ В КОНТЕКСТІ СТРУКТУРИЗАЦІЇ РИНКУ ПРАЦІ
У статті досліджено роль змін у військових видатках як чинника структурних змін на ринку праці, зокрема через їхній вплив на співвідношення зайнятих до чисельності населення (Employment-to-Population Ratio, EPR), на прикладі Німеччини, Чеської Республіки та України у період 1993–2024 рр. Відсутні дані EPR для України оцінено за допомогою моделі logit–AR(1). Для аналізу нелінійних і асиметричних ефектів розроблено та порівняно п’ять моделей машинного навчання (MLP, LSTM, 1D CNN, Random Forest, XGBoost) із гібридною автокореляційною корекцією залишків. Інтерпретацію результатів здійснено з використанням аналізу SHAP, а також проведено контрфактичний аналіз сценаріїв типу «what-if» із варіаціями ±σ та визначенням порогових точок чутливості. Отримані результати виявляють виражену асиметрію впливу військових видатків на структуру ринку праці: для України збільшення ME_diff на +1 σ підвищує EPR на 0,295%, тоді як зменшення на -1 σ знижує його лише на 0,064%. Виявлено критичні порогові значення на рівні ±0,25 σ, після яких ефекти набувають статистично та економічно значущого характеру. Оцінені мультиплікатори свідчать, що додаткові військові видатки асоціюються з приростом приблизно 5 робочих місць на мільйон доларів США в Німеччині та Чеській Республіці і понад 29 робочих місць на мільйон доларів США в Україні. Перевищення відповідних оцінок Світового банку та МВФ для розвинених економік відображає специфічні структурні умови та трансформаційний характер ринку праці в Україні. Класифікація за JEL: E270.
ВПЛИВ КОРОТКОСТРОКОВИХ ЗОВНІШНІХ ШОКІВ НА СВІТОВУ ТА ЄВРОПЕЙСЬКУ ЕКОНОМІКИ
У цьому дослідженні моделюється реакція глобальної та європейської економік на короткострокові зовнішні шоки, включно зі змінами торговельних умов та імпортних тарифів, а також геоекономічними та геополітичними чинниками. Аналіз досліджує стохастичний зв’язок між зовнішніми подіями та варіаціями ключових макроекономічних показників, зокрема глобального та європейського ВВП, обсягів світової та європейської торгівлі, а також композитного індексу менеджерів із закупівель (PMI) за основними секторами світової економіки. Для оцінювання впливу змін тарифної та санкційної політики на економічні показники використовується регресійна модель із формалізованою бінарною змінною. Емпіричні результати свідчать про статистично значущі ефекти зовнішніх шоків на окремі макроекономічні показники глобальної та європейської економік, а також на агрегований індекс, побудований на основі цих показників. Отримані висновки виявляють відмінності у реакції досліджуваних економік на зовнішні шоки, що дає змогу здійснити порівняльну оцінку їхньої стабільності та стійкості. Результати дослідження свідчать, що європейська економіка демонструє вищий рівень опору зовнішнім шокам порівняно з глобальною економікою, зокрема економікою Китаю. Класифікація за JEL: C32, C51, E32, F44, F62.
ВПЛИВ НЕТАРИФНИХ БАР’ЄРІВ ЄС НА ЕКСПОРТ КЛЮЧОВИХ АГРАРНИХ ТОВАРІВ УКРАЇНИ
У статті досліджено вплив нетарифних бар’єрів Європейського Союзу, зокрема санітарних і фітосанітарних (SPS) та технічних бар’єрів у торгівлі (TBT), на обсяги та структуру експорту аграрної продукції України у 2015–2025 роках. Метою роботи є кількісне оцінювання торговельних витрат, спричинених регуляторними вимогами ЄС, а також виявлення закономірностей їхнього впливу на товарну структуру експорту з урахуванням інституційних змін, таких як угода DCFTA та тимчасова лібералізація торгівлі. Методологічною основою дослідження стало гравітаційне моделювання з використанням методу PPML та обчислення адвалорних еквівалентів нетарифного тиску. На відміну від попередніх досліджень, у роботі вперше здійснено деталізоване кількісне оцінювання впливу SPS-нотифікацій на окремі групи аграрних товарів України протягом десятирічного періоду, що дозволяє визначити приховані торговельні витрати, спричинені регуляторними вимогами. Дослідження виявляє диференційовану чутливість товарів: експорт цукру та соняшникової олії є найбільш вразливим до зростання SPS-навантаження, а вплив TBT демонструє неоднорідність і частково компенсується цифровізацією процедур та уніфікацією технічних стандартів. Результати роботи забезпечують нове розуміння ролі нетарифних бар’єрів у формуванні торговельних потоків українського аграрного сектору та створюють аналітичну базу для підвищення ефективності політики підтримки експорту, адаптації виробництва до європейських стандартів і розвитку цифрових сертифікаційних платформ. Запропонований підхід дозволяє прогнозувати торговельні витрати та оптимізувати стратегії виходу на ринок ЄС, що має практичне значення для формування стійкого та конкурентоспроможного аграрного експорту України в умовах посилення регуляторного тиску. Класифікація за JEL: F13, Q17, C33, F15.
ОЦІНКА КОРИСНОСТІ ІНВЕСТИЦІЙ СТРУКТУРНИХ ФОНДІВ ЄС У ЛАТВІЇ
Метою статті є розробка інтегрованої методології оцінювання корисності інвестицій структурних фондів Європейського Союзу, що поєднує теорію відносної корисності, підхід оцінювання, орієнтований на використання результатів, та метод аналітичної ієрархії, з урахуванням теорії зацікавлених сторін. Завдання дослідження охоплюють ідентифікацію та класифікацію зацікавлених сторін, визначення критеріїв та альтернатив, створення ієрархії домінування, проведення парних порівнянь та розрахунок остаточної оцінки корисності. Методологія базується на комбінованому підході: визначенні важливості зацікавлених сторін, розрахунку пріоритетів за методом аналітичної ієрархії та формули Варгаса для остаточного синтезу. Дані отримано в ході експертного опитування, де кожен експерт представляв кластер зацікавлених сторін. Результати показують, що в Латвії на період планування структурних фондів ЄС 2021–2027 рр. пріоритетними напрямами є «Більш соціальна та інклюзивна Європа» та «Більш зелена Європа», а «Фонд справедливого переходу» та «Європа, ближча до громадян» мають найнижчий пріоритет. Оригінальним внеском є розробка інтегрованої моделі оцінювання, яка поєд нує метод аналітичної ієрархії з підходом відносної корисності та зважуванням зацікавлених сторін, забезпечуючи збалансований і практичний інструмент для підтримки прийняття рішень щодо інвестицій у межах політики згуртованості. Класифікація за JEL: C44; H54; O22; Q01; R58.
РОЗРОБКА ДАТА-КЕРОВАНОЇ МОДЕЛІ ТРЕНДВОТЧІНГУ В ЄВРОПЕЙСЬКОМУ БІЗНЕС-СЕРЕДОВИЩІ: КЕЙС «AGENTIC AI»
У статті досліджено проблему стратегічної адаптації бізнесу в умовах цифрової трансформації європейської економіки. Традиційні інтуїтивні методи прогнозування втрачають ефективність, що зумовлює необхідність переходу до дата-керованих підходів для швидкого виявлення ринкових можливостей. Метою дослідження є розробка та методологічне обґрунтування авторської моделі інтегрованого трендвотчінгу, яка поєднує інструменти вебаналітики з методами стратегічного планування. Запропонована методологія реалізована через трирівневий алгоритм: 1) ідентифікація «слабких сигналів» за допомогою адаптивного алгоритму фільтрації даних Google Trends; 2) аналітичне оцінювання через розроблену матрицю бізнес-тренду, що інтегрує SWOT-аналіз; 3) стратегічне моделювання сценаріїв розвитку. Апробацію моделі здійснено на прикладі висхідного технологічного тренду «Agentic AI» (Агентний ШІ). Проведено порівняльний аналіз динаміки пошукового інтересу за період з грудня 2024 р. по листопад 2025 р. Відповідно до ключових європейських економік (Велика Британія, Німеччина, Франція), країн Східної Європи (Польща, Україна) та США як глобального бенчмарку. Результати дослідження демонструють, що запропонована модель дозволяє не лише фіксувати факт появи інновації, а й оцінювати рівень ринкової готовності регіонів. Виявлено суттєву асиметрію в сприйнятті тренду між країнами ЄС та США, що відкриває специфічні «вікна можливостей» для європейського бізнесу. Практична цінність роботи полягає у наданні уніфікованого інструментарію для перетворення «сирих» даних у верифіковані бізнес-стратегії. Класифікація за JEL: M15, O31, L86.
ДЕТЕРМІНАНТИ СУБ’ЄКТИВНОЇ БІДНОСТІ НА ЗАХІДНИХ БАЛКАНАХ
Досліджено фактори суб’єктивної бідності на Західних Балканах – регіоні, де багато людей все ще важають себе бідними, попри два десятиліття економічного зростання і реформ. На основі фактичних даних доведено, що розбіжність між бідністю, обрахованою за доходами, та бідністю як її відчувають самі люди, може підірвати зусилля, спрямовані на зменшення бідності та впливати на соціальну згуртованість у процесі вступу до ЄС. На відміну від попередніх досліджень, які зосереджувались переважно на бідності за доходами, запропоновано мікрорівневий міжкраїнний аналіз суб’єктивної бідності у шістьох посттранзитивних економіках Західних Балкан. Використовуючи дані із опитування «Life in Transition Survey» (LiTS IV) за 2022–2023 рр., яке охопило 5 196 домогосподарств в Албанії, Боснії та Герцеговині, Косово, Чорногорії, Північній Македонії та Сербії, досліджено як фактори, зокрема економічна безпека, стан здоров’я, дохід від переказів з-за кордону, вплив пандемії COVID-19 та демографічні ознаки, впливають на те, на якій із деся ти сходинок «драбини багатства» розміщує себе сама особа. Оцінено моделі узагальненої впорядкованої логістичної регресії, щоб урахувати ординальну природу драбини доходів і дозволити ефектам відрізнятися залежно від рівня суб’єктивної бідності. Отримані результати свідчать про те, що наявність фінансових резервів, власного житла та хорошого здоров’я суттєво знижують імовірність того, що особа почуватиметься бідною, а економічні негаразди, спричинені пандемією, збільшують суб’єктивну бідність. Для одружених осіб зафіксовано більшу суб’єктивну бідність, що, ймовірно, відображає залежність та розподіл доходів, які не враховуються показниками, що ґрунтуються на доходах. Відмінності між країнами чітко виражені: Албанія демонструє найвищий рівень суб’єктивної бідності, а Косово – найнижчий. Дані свідчать про те, що не лише дохід, а власна вразливість, як її сприймають люди, є ключовим чинником оцінки бідності, що підкреслює необхідність соціальної політики, орієнтованої на стійкість, під час інтеграції до ЄС. Класифікація за JEL: I32; O15; P36; C25.