Щоквартальний науковий журнал “Журнал європейської економіки” (скорочена назва – “ЖЄЕ”) видається з 2002 року трьома мовами: українською, англійською та російською (до 2015 року). Журнал входить до переліку фахових видань Вищої атестаційної комісії у галузі економічних наук (Наказ Міністерства освіти і науки України 09.03.2016 № 241) Журнал включено до Переліку професійних періодичних видань категорії Б Міністерства освіти і науки України, рекомендованих для публікації результатів кандидатських та докторських дисертацій в галузі економіки за спеціальностями 051, 072, 073, 075, 076 , 292 (наказ Міністерства освіти і науки України No 886 від 02 липня 2020 р.). Зростає визнання Журналу серед дослідників європейського наукового простору щодо публікації розробок фінансованих ЄС. Зокрема, Європейською Комісією в межах стипендіальної програми EURIZON «Дистанційні дослідницькі гранти для дослідників з України» рекомендовано Журнал ЄЕ для публікації результатів виконання проєктів по даній Програмі. Мета журналу і тематична спрямованість Метою «Журналу європейської економіки» є висвітлення актуальних теорій і концепцій міжнародної економіки, дослідження особливостей економіки трансформаційних країн і феномену глобальної та європейської економічної інтеграції, визначення місця європейських країн у світовій економіці. Добірка статей до журналу складається з таких рубрик: • економічна теорія; • макроекономіка; • мікроекономіка; • міжнародна економіка; • економіка європейських країн; • регіоналізація в європейському економічному просторі; • міжнародні економічні відносини європейських країн; • ринок фінансово-банківських послуг. «Журнал європейської економіки» реферується: База даних «Україніка наукова», Реферативний журнал «Джерело», Національна бібліотека ім. Вернадського (Україна) Онлайн наукометрична база даних "Index Copernicus (IC)" (Польща) «Журнал економічної літератури» Американська Економічна Асоціація (США) <a href="https://doaj.org/toc/2519-4089?source=%7B%22query%22%3A%7B%22filtered%22%3A%7B%22filter%22%3A%7B%22bool%22%3A%7B%22must%22%3A%5B%7B%22terms%22%3A%7B%22index.issn.exact%22%3A%5B%222519-4070%22%2C%222519-4089%22%5D%7D%7D%5D%7D%7D%2C%22query%22%3A%7B%22match_all%22%3A%7B%7D%7D%7D%7D%2C%22size%22%3A100%2C%22sort%22%3A%5B%7B%22created_date%22%3A%7B%22order%22%3A%22desc%22%7D%7D%5D%2C%22_source%22%3A%7B%7D%7D">Наукометрична база даних «DOAJ» <a href="https://doaj.org/toc/2519-4089?source=%7B%22query%22%3A%7B%22filtered%22%3A%7B%22filter%22%3A%7B%22bool%22%3A%7B%22must%22%3A%5B%7B%22terms%22%3A%7B%22index.issn.exact%22%3A%5B%222519-4070%22%2C%222519-4089%22%5D%7D%7D%5D%7D%7D%2C%22query%22%3A%7B%22match_all%22%3A%7B%7D%7D%7D%7D%2C%22size%22%3A100%2C%22sort%22%3A%5B%7B%22created_date%22%3A%7B%22order%22%3A%22desc%22%7D%7D%5D%2C%22_source%22%3A%7B%7D%7D">(Швеція) «Європейський науковий фонд» (Норвегія) «Міжнародний цифровий ідентифікатор» «Наукометрична база даних EBSCO» (США) Науково-ресурсний індекс "ResearchBib" Публікації в журналі здійснюються на некомерційній основі. Усі рукописи проходять незалежне рецензування із залученням щонайменше трьох провідних фахівців, за результатами якого редакційна колегія приймає рішення про доцільність публікації статей або необхідність їх доопрацювання авторами з урахуванням зауважень рецензентів. Ознайомитися з вимогами до офоНаурмлення матеріалів можна в розділі “Відомості для авторів”. "Журнал європейської екноміки" 10 листопада 2016 р. зареєстровано в Міжнародному центрі періодичних видань (ISSN International Center, м. Париж) і присвоєно ISSN 1684-906Х (українська друкована версія), ISSN 2519-190Х (українська електронна версія), ISSN 2519-4070 (англійська друкована версія), ISSN 2519-4089 (англійська електронна версія). З вересня 2019, для англомовної версії, журнал отримав DOI (The Digital Object Identifier) - це унікальне гіперпосилання, яке забезпечує прямий зв"язок з публікацією. https://doi.org/10.35774/jee Партнери з видавничої справи: Університет Західної Македонії (Козані, Греція) Унівеситет економіки та менеджменту Братислави (Братислава, Словаччина) Свідоцтво про реєстрацію друкованого засобу масової інформації КВ №24737-14677ПР від 16.03.2021 р., видане Міністерством юстиції України. Передплатний індекс на 2016 р. за каталогом Укрпошти: 23527 (україномовне видання); 23528 (російськомовне видання); 23529 (англомовне видання). Поштова адреса: редакція «Журналу європейської економіки», Західноукраїнський національний університет, вул. Львівська,11, 46009, м. Тернопіль, Україна, тел. (0352) 47 58 75 (головний редактор), (0352) 47 50 75. jee.tneu09@gmail.com Видавництво «Економічна думка» (вул. Львівська, 11, м. Тернопіль, Україна, тел. (0352) 47 58 72.
Автори, які публікуються у цьому журналі, погоджуються з наступними умовами: Автори залишають за собою право на авторство своєї роботи та передають журналу право першої публікації цієї роботи на умовах ліцензії Creative Commons Attribution License, котра дозволяє іншим особам вільно розповсюджувати опубліковану роботу з обов'язковим посиланням на авторів оригінальної роботи та першу публікацію роботи у цьому журналі. Автори мають право укладати самостійні додаткові угоди щодо неексклюзивного розповсюдження роботи у тому вигляді, в якому вона була опублікована цим журналом (наприклад, розміщувати роботу в електронному сховищі установи або публікувати у складі монографії), за умови збереження посилання на першу публікацію роботи у цьому журналі. Політика журналу дозволяє і заохочує розміщення авторами в мережі Інтернет (наприклад, у сховищах установ або на особистих веб-сайтах) рукопису роботи, як до подання цього рукопису до редакції, так і під час його редакційного опрацювання, оскільки це сприяє виникненню продуктивної наукової дискусії та позитивно позначається на оперативності та динаміці цитування опублікованої роботи (див. The Effect of Open Access).
ЕКОНОМІЧНА КОНВЕРГЕНЦІЯ УКРАЇНСЬКОГО РИНКУ ОНЛАЙН-НАВЧАННЯ В КОНТЕКСТІ ЄВРОПЕЙСЬКИХ ТА ГЛОБАЛЬНИХ ОСВІТНІХ СИСТЕМ
Дослідження аналізує науковий дискурс сучасних віянь, що визначають поточний стан і майбутні трансформації ринку онлайн-навчання та освітніх технологій. Для оцінювання масштабів, темпів зростання та регіональних особливостей еволюції ринку було проаналізовано вторинні статистичні дані міжнародних освітніх організацій та аналітичних агентств. Здійснено орієнтовну короткострокову екстраполяцію динаміки регіонального розподілу часток ринку освітніх технологій. Водночас, на прикладі України, простежено еконо мічну конвергенцію ринку онлайн-навчання у межах європейської та глобальної освітніх парадигм. Виявлено проблеми розвитку української онлайносвіти, зокрема нерівномірність доступу до цифрової інфраструктури, обмеженість фінансових ресурсів та ін. Запропоновано рекомендації для покращення українського ринку онлайн-навчання та сформульовано можливі напрямки його економічної інтеграції в європейський освітній простір. Класифікація за JEL: I21, I23, O33.
ЕКОНОМІЧНИЙ МЕХАНІЗМ ПЕРЕФОРМАТУВАННЯ РИНКІВ АУТСОРСИНГОВИХ БУХГАЛТЕРСЬКИХ ПОСЛУГ В ЄС
На тлі триваючої гармонізації ринків професійних послуг у Європейському Союзі та посилення систем протидії відмиванню коштів у цьому дослідженні розглядається, як обов'язкове професійне ліцензування є механізмом регулювання ринку в секторі аутсорсингових бухгалтерських послуг. У дослідженні розроблено теоретико-концептуальну модель, яка описує причинно-наслідковий ланцюг, через який регуляторне втручання спричиняє витрати на дотримання регуляторних вимог, які виконують роль бар’єрів входу на ринок, формує ефекти сигналізування про якість послуг, зумовлює коригування цін, консолідує ринок надавачів послуг та викликає поведінку, спрямовану на уникнення регулювання. Спираючись на інституційну теорію, концептуальні моделі якості послуг та теорію консолідації ринку, у дослідженні проаналізовано, як ліцензування переформатовує ринки професійних послуг у європейському економічному просторі. Застосовано лонгітюдний квазіекспериментальний дослідницький дизайн «до-після» до комплексних галузевих даних за період 2005–2025 рр., що охоплюють 3567 ліцензованих надавачів послуг, динаміку обороту сектору та порівняльні інституційні дані з 27 країн- членів ЄС. За допомогою описової статистики та теоретичної тріангуляції встановлено взаємозв’язок між досліджуваними ефектами ліцензування та вимірами SERVQUAL, інституційним ізоморфізмом і теорією консолідації ринку. Після запровадження обов'язкового ліцензування в Латвії у 2021–2023 роках кількість надавачів послуг до 2025 р.скоротилася на 14,6%, водночас оборот у секторі зростав приблизно на 13% щорічно. Станом на березень 2025 року ліцензії отримали 86% надавачів послуг. Запровадження ліцензування посилило ефект сигналізування про якість та заохотило перехід клієнтів до ліцензованих надавачів послуг, водночас сприяючи орієнтовному зростанню цін приблизно на 10–15%, уникненню регулювання шляхом зміни кодів NACE та непропорційному тиску на мікропідприємства щодо дотримання регуляторних вимог. У дослідженні подано оригінальні емпіричні дані з країни ЄС з ринком, що формується, та запропоновано рекомендації щодо політики, спрямовані на покращення правозастосування, професійної освіти та ефективності регулювання в європейському економічному просторі. Класифікація за JEL: M40, M41, K20, L84.
ЕКОНОМЕТРИЧНЕ МОДЕЛЮВАННЯ У СИСТЕМІ ОЦІНЮВАННЯ ПЕРСОНАЛУ ПРОМИСЛОВИХ ПІДПРИЄМСТВ
У статті розглядається проблема оцінювання індивідуальних профілів працівників промислових підприємств у країнах ЄС та вимог до кандидатів на посади у контексті теорії корисності та компетентнісного підходу. Особлива увага приділяється обґрунтуванню відмінностей у критеріях та вимогах до кандидатів на посади з боку керівників, що представляють різні покоління та мають різні уподобання й цінності у процесі відбору кандидатів. Об’єктом до слідження є процеси оцінювання та відбору кандидатів на різні посади промислових підприємств у країнах ЄС та встановлення заробітної плати на основі компетентнісного підходу. Метою дослідження є розробка компетентнісного підходу до управління людськими ресурсами на європейських промислових підприємствах. Це передбачає побудову математичних моделей на основі застосування теорії корисності та економетричних методів, що дають змогу формалізувати критерії відбору та вимоги до кандидатів на посади, а також об’єктивно оцінювати рівень заробітної плати персоналу. Автори розробили оригінальні моделі, що враховують особливості та вимоги до кандидатів на посади, а також об’єктивне оцінювання рівня заробітної плати. Запропоновані моделі можуть бути використані у процесі оцінювання кандидатів на різні посади на промислових підприємствах Центральної та Східної Європи. Класифікація за JEL: C50, D91, J31.
ESG-ФІНАНСУВАННЯ ТА БІОЕКОНОМІКА У ПОВОЄННОМУ РОЗВИТКУ УКРАЇНИ: СИНЕРГІЯ ЄВРОПЕЙСЬКИХ ТА ГЛОБАЛЬНИХ ПІДХОДІВ
У статті сформульовано теоретичний підхід до ESG-фінансування та біоекономіки в контексті повоєнного розвитку України на основі огляду євро пейських і світових наукових досліджень. Дослідження ґрунтується на бібліографічному аналізі з використанням стандарту PRISMA. Розглянуто та підтверджено синергію таких трьох висунутих гіпотез: незворотність біоекономічної трансформації зумовлена змінами в ризиках, пов’язаних із використанням ресурсів (Г1); ESG-фінансування є невід’ємною частиною загальної системи фінансування післявоєнного економічного розвитку (Г2); процвітання української економіки будуватиметься на ESG-фінансуванні та розвитку біоекономіки (Г3). У статті підкреслено взаємозв’язок між структурними реформами економіки, формуванням системи ESG-фінансування і розвитком біоекономіки відповідно до європейських принципів як стратегічних напрямків підвищення економічної безпеки України. Доведено, що інтеграція європейських стандартів біоекономіки та ESG-фінансування у стратегічне планування розвитку держави підвищує рівень економічної безпеки, зменшує ризики залежності від ринків сировини і створює передумови для інноваційного зростання. Обмеженням роботи й перспективою для подальших досліджень є відсутність міждисциплінарних підходів, які чітко визначали би елементи економічних, соціальних і екологічних систем, що є важливими для процесів біоорієнтованої трансформації та їхніх результатів. Класифікація за JEL: O12, Q01, Q28.
ЕКОНОМІЧНА ВЗАЄМОЗАЛЕЖНІСТЬ МІЖ УКРАЇНОЮ ТА ІНШИМИ ЄВРОПЕЙСЬКИМИ КРАЇНАМИ В КОНТЕКСТІ РОЗВИТКУ СТРАТЕГІЧНОГО ПАРТНЕРСТВА В УМОВАХ ВІЙНИ
У дослідженні проаналізовано характер економічної взаємозалежності між Україною та європейськими країнами в умовах військової агресії Росії проти України. Автори розробляють та обґрунтовують інтегральний індекс економічної взаємозалежності (EIDI) між Україною та 41 європейською економікою (країнами ЄС, країнами-кандидатами та державами ЄАВТ). Індекс охоплює чотири ключові компоненти двосторонніх відносин: торгівлю товарами та послугами, фінансові зв'язки, міжнародну допомогу та міграційні потоки (відносно ВВП або населення України та країн-партнерів) у 2024–2025 роках. Крім того, для оцінювання дисбалансів у взаємозалежності між Україною та її партнерами створено Індекс економічної асиметрії (EAI). Результати показують, що найважливішими партнерами України є Німеччина, Польща, Кіпр, Нідерланди та Велика Британія, причому Кіпр є ключовим фінансовим центром, а Німеччина – провідним торговельним, міграційним та донорським партнером. Україна має збалансовану взаємозалежність з 24 європейськими економіками та асиметричну – з 17 державами. Географічна близькість зміцнює торговельні та міграційні зв'язки, тоді як віддалені країни надають більше міжнародної допомоги. Класифікація за JEL: C43, F14, F15, F21, F22, F24, F35.
ЕКОНОМІЧНА СОЦІАЛІЗАЦІЯ ЯК ЧИННИК ПОВЕДІНКОВОЇ ТРАНСФОРМАЦІЇ В УКРАЇНІ В КОНТЕКСТІ ІНТЕГРАЦІЇ ДО ЄС
Стаття підготовлена на результатах дослідження, присвяченого розкриттю однієї із достатніх умов поведінкової трансформації населення України в просторі європейських координат, якою є, зокрема, економічна соціалізація, що визначає успішність економічної діяльності серед країн-членів ЄС. Для досягнення необхідних змін у поведінковій трансформації населення України в контексті його економічної соціалізації, в дослідженні використано матеріали обстежень ціннісних орієнтацій міжнародного дослід-ницького центру EVS/WVS, а також інші матеріали обстежень міжнародного характеру та результати соціологічних обстежень Інституту соціології НАН України щодо змін у суспільній моралі, довірі, доступу до роботи, матеріального стану сімей та ін. На їх основі виокремлені і розвинуті ключові складові, що забезпечують трансформаційні зміни в соціалізації населення і запропонована концептуального характеру модель його економічної соціалізації в контексті економічної інтеграції України в Європейський Союз. Класифікація за JEL: I31; O15.
ЕКОНОМІЧНА ІНТЕГРАЦІЯ УКРАЇНИ В РИНОК ОРГАНІЧНОЇ ПРОДУКЦІЇ ЄС У КОНТЕКСТІ ЗЕЛЕНОГО ПЕРЕХОДУ
У статті досліджено сучасний стан та перспективи інтеграції органічного сектору України в ринок ЄС в умовах зеленого переходу. Проаналізовано динаміку зміни площ органічних земель, експорт та місце України у постачанні органічної продукції на ринок ЄС. На основі аналізу статистичних даних за 2012–2024 рр. та побудованих моделей лінійної регресії зроблено висновок, що органічний ринок ЄС є зрілим і прогнозованим для визначення ефективних напрямів українського експорту. За допомогою SWOT-аналізу ідентифіковано ключові проблеми галузі: сировинна орієнтація експорту, відсутність спеціалізованої логістичної інфраструктури, складність процедур сертифікації, дефіцит державної підтримки та нестача кваліфікованих кадрів. Визначено сильні сторони та можливості України в контексті економічної інтеграції в ринок органічної продукції ЄС. Обґрун товано необхідність переходу від експорту сировини до виробництва брендованої продукції з високою доданою вартістю для посилення конкурентоспроможності України в межах європейської стратегії F2F. На основі проведеної оцінки органічного ринку України запропоновано заходи щодо покращення інтеграції українських виробників на органічний ринок ЄС. Класифікація за JEL: F14, F15, L66, O13, O19.
РОЗВИТОК ЕКОНОМІЧНОГО МЕХАНІЗМУ ФОРМУВАННЯ ТА ВИКОРИСТАННЯ ЛЮДСЬКОГО КАПІТАЛУ В УМОВАХ ВИШЕГРАДСЬКОЇ ЧЕТВІРКИ ТА ПОЛІТИКИ СУСІДСТВА
У статті досліджено розвиток економічного механізму використання людського капіталу у країнах Вишеградської групи (Польща, Чеська рес публіка, Словацька республіка та Угорщина) в контексті політики сусідства. Проаналізовано еволюцію підходів до побудови економічного механізму використання людських ресурсів – від соціально-реформаторських і соціальнополітичних концепцій до сучасних моделей, що сформувалися під впливом трансформаційних процесів, європейської інтеграції та глобалізації. Наукова новизна дослідження полягає у виокремленні базових принципів розвитку економічного механізму використання людського капіталу на основі комплексного аналізу історичного та економічного досвіду країн Вишеградської групи та політики сусідства з урахуванням основних макроекономічних показників. Отримані результати можуть бути використані для подальших наукових досліджень, а також при розробленні державних і корпоративних стратегій розвитку людського капіталу в країнах з перехідною економікою. Класифікація за JEL: М12, О15.
ПРОГРАМИ ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ ФІНАНСОВОЇ БЕЗПЕКИ ПІДПРИЄМСТВА В УМОВАХ ВОЄННОЇ ЕКОНОМІКИ НА ОСНОВІ ПЛАНУ МАРШАЛЛА 2.0
У контексті кризових викликів, спричинених воєнними діями та економічною турбулентністю, ефективним інструментом стабілізації діяльності підприємств є науково-методичний підхід до розробки програм фінансової безпеки. Метою статті є обґрунтування та розроблення програмного інструментарію забезпечення фінансової безпеки підприємств в умовах воєнної економічної кризи та у післявоєнний період з урахуванням адаптації принципів «Плану Маршалла» до відновлення економіки України. У статті обґрунтовано чотири типи таких програм: підвищення ризикостійкості, фінансова стабілізація, адаптація до кризових умов і післякризове відновлення. Особливу увагу приділено ролі державної підтримки у формуванні сприятливого середовища для післякризового відновлення. У статті запропоновано упровадження національних програм реконструкції, адаптованих до принципів «Плану Маршалла». Такі програми мають передбачати залучення зовнішнього фінансування, стимулювання експорту, накопичення фінансових резервів та модернізацію критично важливих галузей економіки. Комплексна реалізація такого підходу сприяє зниженню фінансових ризиків, зміцненню стійкості підприємств та створює передумови для довгострокового сталого розвитку. Застосування «План Маршалла 2.0» може стати дієвим інструментом для стабілізації економіки, відновлення промислових потужностей та забезпечення фінансової безпеки підприємств. Реалізація плану потребуватиме комплексного підходу, який передбачає фінансову допомогу, технологічну підтримку, інституційні реформи та активне залучення приватного капіталу. Класифікація за JEL: M15, M20, G30, O32.
ФІНАНСОВІ МЕХАНІЗМИ ЕФЕКТИВНОЇ СТРАТЕГІЇ ЗАЙНЯТОСТІ В АЗЕРБАЙДЖАНІ
У статті емпірично досліджено фінансові механізми, що лежать в основі ефективних стратегій зайнятості у перехідній економіці Азербайджану за період 2010–2024 рр. Ґрунтуючись на кейнсіанській моделі «ефективного попиту» та концепції NAIRU (рівня безробіття, що не прискорює інфляцію), метою дослідження є вдосконалення фінансового механізму активної політики ринку праці та інноваційного фінансування екосистем для забезпечення зайнятості в Азербайджані, з урахуванням викликів диджиталізації та зростаючого розриву в навичках. Наукова новизна статті полягає в розробленні моделі «тристороннього гібридного фінансування», у якій поєднано державне фінансування, інвестиції приватного сектору та освітню інфраструктуру для скорочення розриву в навичках у ненафтових секторах. У дослідженні аналіз розширено шляхом демонстрації потенціалу застосування моделі до європейських перехідних економік, які стикаються із подібними структурними трансформаціями. Продемонстровано, що перехід від пасивних соціальних трансфертів до інвестиційно-орієнтованого страхування зайнятості суттєво збільшує мультиплікатор зайнятості. На основі даних за 2024 р. також оцінено вплив цифрової трансформації на ефективність створення робочих місць. Результати дослідження формують основу стратегічної дорожньої карти синхронізації монетарної трансмісії з вимогами ринку праці для забезпечення довгострокової макроекономічної стабільності. Класифікація за JEL: J11, E24, J64.
РОЗВИТОК ЦИРКУЛЯРНОЇ ЕКОНОМІКИ В КРАЇНАХ ЄС КРІЗЬ ПРИЗМУ ПЕРЕРОБКИ ПЛАСТИКУ
У дослідженні проаналізовано ефективність розвитку циркулярної економіки (CE) у 27 країнах ЄС протягом 2015–2023 рр. на основі показників, пов’язаних із патентами, ресурсною продуктивністю, утворенням відходів пластикового пакування, торгівлею вторинною сировиною, зайнятістю в секторах циркулярної економіки та переробкою пластикового пакування. Емпіричний аналіз поєднує описову статистику, кореляційний аналіз, нечітку кластеризацію методом c-середніх та мультиноміальну логістичну регресію. Результати дали змогу виокремити три кластери країн ЄС: країни, що відстають і характеризуються слабкими показниками за більшістю вимірів; розвинені інтегровані економіки, що поєднують інноваційний потенціал і спроможність до переробки; а також ефективні рециклери, які досягають порівняно високих результатів у сфері переробки, незважаючи на слабший інноваційний та трудовий потенціал. Отримані результати свідчать про те, що ефективність циркулярної економіки в ЄС не є одновимірною. Мультиноміальна логістична регресія підтверджує, що ефективність переробки є основним чинником переходу від систем низького рівня до систем проміжного рівня, а розвинені системи потребують ширшої структурної інтеграції. Результати вказують на поступовий, залежний від попередньої траєкторії характер переходів і надають емпіричні докази на користь диференційованих стратегій економічної політики, спрямованих як на розбудову спроможності, так і на підвищення ефективності переробки. Оригінальний внесок цього дослідження полягає в емпіричному розмежуванні між вимірами циркулярної економіки, що ґрунтуються на спроможності, та вимірами, орієнтованими на результат, а також у доведенні того, що проміжних результатів у сфері циркулярної економіки можна досягти за різних національних структурних конфігурацій. Це має безпосереднє значення для диференційованої політики згуртованості ЄС та фінансування заходів у сфері циркулярної економіки. Класифікація за JEL: Q56, O52, Q53.